I!I11 111 11111111 IIJII 1111 1111 111!1 11111 1!111 1111111 1111 11
Dokid : 170000003987 (17/504 -2 )
TRAFll <KSlKKERHETSPLAN

TRAFIKKSIKKERHETSPLAN
FOR S0RREISA KOMMUNE
2017 -2020

Vedtatt 
av 
Sørreisa kommunestyre 

sak 57/17 - 26.10.2017

Arkivnummer: 17/504

INNHOLDSFORTEGNELSE

1. lnnledning ... ... ... ... ... ... ... ... ... ... ... ...  ... ... ... ... ... ... ... s3
2. Sammendrag .. ... ... ... ... ... ... ... ... ... ... ... ... ... ... ... ... ... ...	s3
3. Visjon og målsetting ... ... ... ... ... ... ... ... ... ... ... ... ... ... ... ... s4
4.	Organisering av planarbeidet/planprosessen....... ... ... .... s6
5.	Presentasjon av kommunen/trafikkmønster... ... ... ... ... ....	s7
6.	Ulykker og uhell - statistisk materiale ... ... ... ... ... ... ... ..... s7
6.1	Sammendrag av statistisk materiale ... ... ... ... ... ... ..... s7 6.2	Statistikk med tabeller ... ... ... ... ... ... ... ... ... ... ... ... ....  s8
7.	Trafikksikkerhetsarbeid - framtidig organisering ... ... .... s10
7.1	Formell organisering av trafikksikkerheten ... ... ..... s l0
7.2	Arbeid med trafikksikkerhetsspørsmål i kommunen.  s10
8.	Betraktninger rundt konkrete virkemidler/tiltak... ..... ..... s10 9. Kostander og gjennomføring ...... ... ... ... ... ... ... ... ... ... ....   s11
10.	Forebyggende og holdningsskapende tiltak ... ... ... ......s 11 11.	Tiltak/handlingsplan .. ... ... ... ... ... ... ... ... ... ... ... ... ..... s 12
11.1	Handlingsplan for fysiske tiltak ...... ... ... ... ... ... ...... s 12
11.2	Handlingsplan for holdningsskapende tiltak ... ... ... s 15
11.1	
1.	Innledning
Stortinget har vedtatt a stimulere kommunene til a utarbeide handlingsplaner for trafikksikkerhet, blant annet ved a sette som krav for a fa tilskudd til trafikksikkerhetstiltak at kommunen har en trafikksikkerhetsplan.
Fra og med ar 2001 er det en forutsetning for a fa trafikksikkerhetsmidler at det foreligger en slik plan.

I en kommunal trafikksikkerhetsplan kan det også innarbeides tiltak langs fylkesveger og ting som ikke bare gjelder fysiske tiltak. Kommunen vil ta ansvar for finansiering og gjennomføring av tiltak på det kommunale vegnettet. Når det gjelder fylkesvegnettet b0r kommunen spille en aktiv rolle med a fremme forslag til tiltak og påvirke prioritering som blir gjort på fylkes- og nasjonalt nivå, som h0ringsinstans, eller på annen mate.

Denne planen er en revidering av trafikksikkerhetsplan 2013- 2016.

Planen tar for seg nåsituasjonen, visjon og målsetninger og videre prioriterte tiltak som gar på fysiske tiltak og holdningsskapende/forebyggende tiltak gjennom blant annet opplæring/informasjon i barnehage og skole.

Trafikksikkerhetsplanen er en del av det kommunale planarbeidet gjennom at den har status som kommunedelplan som skal rulleres hver planperiode og skal behandles etter Plan- og bygningsloven. Denne planen har en tidshorisont fra 2017 til 2020.

2.	SAMMENDRAG
Til høringsrunde foreslås det ta stilling til en del fysiske tiltak. Av holdningsskapende tiltak er det satt opp 19 stk fordelt på barnehage og skole. De holdningsskapende tiltakene er ikke kostnadsberegnet, da vi antar at disse går inn i den vanlige driften i barnehager og skoler.
Tiltakene er systematisert og de fleste tiltakene er kostnadsberegnet. Tiltakene prioriteres ved politisk behandling (behandling av/etter innkommende innspill) etter høring- og offentlig ettersyn.

3.	VISJON OG MÅLSETTINGER:

for a bli skadd som i et innenlands rutefly.

Bakgrunnen for nullvisjonen er en erkjennelse av at man ikke kan godta at det i Norge årlig er 300 mennesker som blir drept, mens 40.000 blir skadet. Når man kjører personbil har man dobbelt så høy risiko for å bli skadd som i en buss, 40 ganger så høy risiko som i et tog og 200 ganger så høy risiko
Nullvisjonen er ikke bare et mal, men også en måte å tenke på. Det innebærer at man etisk og moralsk ikke kan forsvare at mennesker blir drept og livsvarig skadd i trafikken. I nullvisjonen betyr det at vi må ta hensyn til at mennesker alltid vil gjøre feil. Poenget blir da at trafikken må innrettes slik at de feil mennesker gjør, ikke fører til død. Et viktig element i nullvisjonen er at det ikke er ulykken som er problemet, men skaden den forårsaker. Nullvisjonen innebærer også at systemutformerne har det øverste ansvar for vegsystemets sikkerhetsnivå.

Nullvisjonen

Visjon:

: 0 drepte og 0 skadde i trafikken.

Hovedmål Kommunen vil bidra aktivt til at tallet på trafikkulykker kan gå ned. Dette gjøres ved informasjon og forebyggende tiltak rettet mot barn og ungdom i barnehager og i skolen, og også gjennom ulike fysiske tiltak gjennom samordnet  trafikksikkerhetsplan.

Trafikksikkerhetsplanen baserer seg på følgende hovedsatsingsområder, med etterfølgende delmål:

12.	Skoleveg
13.	Bomiljø / nærmiljø
14. Sentrumsområder
15.	Holdningsskapende arbeid blant barn og unge
16.	Holdningsskapende arbeid i barnehager
17.	Holdningsskapende arbeid på helsestasjon
18.	Generelt holdningsskapende arbeid blant befolkningen
I 9. Samordne areal og transportplanlegging

Trygg skolevei
Delmål:  Alle barn og unge skal ha en trygg skolevei, enten de går, sykler eller kjører bil/ buss.

Trygge bomiljø
Delmål:  Legge til rette for moderat hastighet og god sikt. Sikre områder for barn og unge

Trygge sentra
Trygge sentra er viktig for alle aldersgrupper, friske og funksjonshemmede. Sentraene preges av mye biltrafikk, og det er viktig å sikre de myke trafikantene.
Delmål: Tydeligere skille mellom arealer for bil og fotgjengere. Bedre parkeringsdisiplinen.

Holdningsskapende arbeid blant barn og unge
Delmål: Øke barn og unges kunnskap om trafikk og ulykker, øke respekten for trafikken og fokusere åå barn og unges eget ansvar.

Holdningsskapende arbeid i barnehager
Delmål: Gjøre barna selv til gode trafikanter.
Tiltak:	Informasjon til foreldre om sikkerhetsutstyr og barns muligheter og begrensninger i trafikken.
Holdningsskapende arbeid på helsestasjoner
Delmål:  Øke foreldrenes bevissthet om forebygging av barneulykker.

Generelt holdningsskapende arbeid blant befolkningen
Tiltak: Engasjere den alminnelige borger til samarbeid og engasjement, samt til å se sitt eget ansvar.

Samordnet areal og transportplanlegging
Delmål: Trafikksikkerhetsplanen skal tas hensyn til ved annet planarbeid i kommunen

Tiltak:
l kommunal arealplanlegging skal det tas hensyn til trafikksikkerhet ved:
■	vurdering av gangvei, bussholdeplass, veibelysning, fartsgrenser, utforming av
kjøreveger mm
■	planlegging av boligområder
■	planlegging av lekeområder
■	
4.	ORGANISERING AV PLANARBEIDET og MEDVIRKNINGSPROSESSEN

Trafikksikkerhetsplan 2017-2020 er en sektorplan.

Arbeidet med planen har vært organisert ved at TAU ble oppnevnt som styringsgruppe. Teknisk- og planleggingsenhet fikk i oppdrag å utarbeide et forslag til en nye versjonen av Trafikksikkerhetsplanen som skal gjelde fram til 2020, innhente fagmateriell for behovskartlegging, samt administrere medvirkningsprosess.

For å sikre god medvirkningsprosess skal planen legges ut på høring og offentlig ettersyn etter de reglene som er beskrevet i ! 5-2 i Plan- og bygningsloven. Forslag til planen skal annonseres i avisen og elektronisk. Det skal sendes til lag og foreninger i Sørreisa kommune, skoler, barnehager og de sentrale eksterne fagmyndighetene/høringsinstanser.

5.	PRESENTASJON AV KOMMUNEN/TRAFIKKMØNSTER

Sørreisa kommune har nå i overkant av 3490 innbyggere (januar 2017)

Gjennom kommunen går FV 86 som går fra grense Målselv, via sentrum i kommunen, (Straumen) til grense Lenvik. FV 84 går fra Straumen via Skøvatnet til grense Dyrøy. FV 203 fra Hemmingsjord til Reinelv/grense Målselv, FV 211 fra Skøelv via Bjørga til grense Dyrøy og FV 202- Straumen/Sørsivn. I tillegg kommer en rekke kommunale veger, totalt ca. 50 km.

Det er i dag tre barneskoler i kommunen, Sørreisa Sentralskole i Straumen (5 - 10 kl.) Skøelv skole (1 - 4 kl.) og Gottesjord skole (1 - 4 kl.).
Skoleskyssordninga er tilrettelagt for at alle som har rett til skyss får dette. Skoleskyss gis også til elever som bor nærmere enn denne grensa.

Sørreisa kommune er gått i gang med planlegging for ny felles 1-10 skole i sentrum. Etter planen skal både Skøelv og Gottesjord skoler da legges ned.

6

6.	ulykker, uhell - statistisk materiale

6.1	Sammendrag av statistisk materiale

I planarbeidet er det innhentet statistisk materiale på politirapporterte personskadeulykker for Sørreisa kommune fra perioden 2004 - 2016. I denne perioden har det vært 45 slike ulykker, og gir et snitt tall på 4,75 ulykker per år. Antall skadde i disse ulykkene er 58.
Av drepte i trafikken er det i denne perioden 1 person. Antall alvorlig skadde er 4 personer. Statistikken viser at antall skader varierer fra år til år.
De fleste skadene skyldes utforkjøringer, møteulykker og kryssulykker. Ulykkes kategori viser at ulykker med bil dominerer.
De fleste ulykkene (25) skjedde langs FV 86.11 ulykker skjedde langs FV 84, mens resten var fordelt på fylkesveier og kommunale/private veger.

6.2	

Statistikk med tabeller

8

7	Antall ulykker fordelt årstall	
6		

2

1

0		 I	   -■ 	
	2004	2005	2006	2007	2008	2009	2010	2011	2012	2013	2014	201.'i	
	ÅAr	

Aldersgruppe

'\ '\

'\, '\,

'<f°' <:::f '-iv q,"- -..; H-  l · q-  ""°' r;:J<J<  ro°' <:::f"t,.. H"°'  <o<::t

"'

I

0

■	AntalI drepte
■	Antall hardt skadde
■	Antall lettere skadde

4

2

C
c:(

10
8
6

Ill
ii

.xnil

..

Ill

14
12

Aldersgruppe - skadegrad 2004-2016

-

--

KV1026 PG99999 PV1023

FV86
Veg

..__
FV203	FV84

-

FV202

5

0

■	Antall drepte
■	Antall hardt skadde
■	Antall lettere skadde

i"'  20

J 1s
o<1:
10

GI

S 25

..

30

..

40

35

Veg - skadegrad 2004-2016

Antall lettere skaddet fordelt på vegnummer 2004-2016
1	1	1

■	FV202
■	FV203
■	FV84
■	FV86
■	KV1026
■	PG99999
■	PV1023

Antall hardt skadde fordelt på
vegnummer 2004-2016

■	FV202
■	FV203
■	FV84
■	FV86
■	KV1026
■	PG99999
■	PV1023

2

7.	TRAFIKKSIKKERHETSARBEID - FRAMTIDIG ORGANISERING
7.1	Formell organisering av trafikksikkerhetsarbeidet
Kommunen har i første rekke ansvar for trafikksikkerheten langs kommunale veger. Teknisk og arealutvalget (TAU) har den daglige ledelsen for trafikksikkerhetssaker, der også trafikksikkerhetsspørsmål blir behandlet. Administrativt ansvar for trafikksikkerhetssaker ligger hos teknisk enhet.

7.2	Arbeid med trafikksikkerhetssp0rsmal i kommunen
I og med at TAU har den daglige ledelsen for trafikksikkerhetssaker, er det naturlig at dette organet følger opp den vedtatte handlingsplanen og blant annet foretar prioritering av tiltak.

8.	BETRAKTNINGER RUNDT KONKRETE VIRKEMIDLER/ TILTAK
En må ta i betraktning kommunens geografi/klima, og at det i flere måneder av året er snø og mørketid. Tiltak som utbedring av kryss/busslommer, merking av gangfelt for å bedre
oversikten på vinterstid er noe som folk opplever som viktig. Det samme gjelder bygging av flere gangveger for å skille biltrafikken fra "myke trafikanter". lnnen kommunen er det bygd
ut kommunale gangveier tilsvarende5,0 km. I tillegg langs Fylkesveger med ca. 9 km. Det er behov for videre utbygging.

9.	KOSTNADER FOR GJENNOMFØRING
For hvert tiltak vil finansieringen skje gjennom søknad om tilskudd eller innen rammen av eget budsjett.
Kostnadene er regnet som stipulert totalkostnad for hvert enkelt tiltak. Stipulerte kostnader vil variere ut fra kompleksiteten av tiltaket med en viss usikkerhetsmargin. Ikke alle tiltakene er kostnadsberegnet, da det er usikkerhet rundt det.

10.	Forebyggende og holdningsskapende tiltak:
Forebyggende tiltak kan være brøyting av veger/gangveger/bussholdeplasser og sandstrøing, som er en del av det ordinære vintervedlikeholdet. Ansvaret for dette fordeler seg på Statens vegvesen, fylke og kommune. For kommunens del, er dette i stor grad privatisert. Ellers er jo også de fysiske tiltakene ment å forhindre ulykker, og en del av de forebyggende tiltak.

Trafikken er ellers en del av barnas hverdag som de daglig må forholde seg til. Dette er for mange både problematisk og farefullt. Trafikksikkerhet for barn handler på den ene sida om fysiske trafikksikkerhetstiltak som skjermer barna fra trafikken. På den andre sida handler det om å gjøre barn og ungdom til gode trafikanter gjennom oppdragelse, veiledning og bruk av sikkerhetsutstyr. Foreldrenes bevissthet og rolle som oppdrager er i denne sammenheng svært viktig.
Det er viktig at trafikksikkerhet blir tatt opp som tema i barnehage og skole så tidlig som mulig. I vår kommune kjører de fleste barna med buss til skolen, og det er viktig med riktig "busskultur" fra første stund. Bevisstgjøring av trafikksikkerhet er tema både på helsestasjonen og i barnehage/skole. Det er utarbeidet handlingsplan for holdningsskapende tiltak bade for barnehage, småskoletrinnet, mellomtrinnet og ungdomstrinnet (vedlegg).
Samarbeidspartnere her er helsestasjon, politiet, bussjåfører, samt ansatte i barnehage og skole.

11.	Tiltak/handlingsplan
Tiltakene er delt inn i fysiske tiltak og holdningsskapende tiltak. Fysiske tiltak er fordelt på fylkesveger og kommunale/private veger. Tiltakene er satt opp med bakgrunn fra tidligere arbeidet i arbeidsgruppene, nylige observasjoner og andre innspill/henvendelser.
Fysiske tiltak er avmerket på kartvedlegg.

11.l - Handlingsplan for Fysiske TILTAK 2017 -2020

Tiltaksansvarlig: Troms Fylkeskommune / Statens Vegvesen

Prior	Strekning / område	Kostnad *	Ansvar	Status	
	Gang / Sykkelveger;
1.	Fv 86 , Sørreisa – Finnfjord som er påbegynt fullføres
2.	Fv 84 , Sentrum til Skøelv
3.	Fv 86 , Lia – Sørfossbog
4.	Gangveg Lia – kryss Øvermoveien FV 86 2.500 meter. Etappevis fremføring.
5.	Gangveg langs FV X-202 - reasfalteres (Sette opp skilt "gangveg" X , FV 202 -	
20.580.000 i pkt. 1-3

5.000.000

1.600.000	
SVV
I pkt 1-3

SVV		
	Busslommer, Fotgjengeroverganger og Vegkryss;
1.	Generell gjennomgang av trafikksikkerhet ved alle busslommer og fotgjengerfelt,
2.	Ombygging av vegkryss Fv 86 / Leirbogvn, Øst og Vest,
3.	Øvrige tiltak innen området.
4.	Utbedring av kryss (Lanes-krysset) på FV84 for å få bedre sikt
5.	Speil i kryss Solmoen - FV84
6.	Busskur på Utformet busslommer langs fylkesveger etter nye standarer (ønskelig med elektroniske tabeller)
a)Fv. 86
b)Fv. 84
     c)Etter behov
6. Busslomme X - Bonhaugveien og FV84

500.000

Prisanslag ca. 300.000 pr. busskur

550.000	

SVV
SVV
SVV

SVV		
	Andre tiltak;
1.	Nedsetting av fartsgrense Fv 86, Lines – Sørfossbog, som tilføyes i tabell.
2.	Ikke intern prioritering av øvrige tiltak, men tiltak som berører myke trafikanter prioriteres.
3.	Rette ut farlige svinger FV 86 mot Andselv
4.	Utbedring av Lanesbrua for tungtrafikk. Lav høgde. FV84 Skøelvdalen
5.	Fortsatt rassikring i Stibergan, FV 86

SVV

SVV

SVV		

Tiltaksansvarlig: SØRREISA KOMMUNE-TILTAK Ml EVT. TILSKOTT

Prior	Strekning / omrade	Kostnad *	Ansvar	Status	
1.	Gjennomgang for behov for busslommer og fotgjengerfelt på kommunale veger,
				
2.	1.	Gjennomgang for behov for autovern / rekkverk kommunale veger,
				
3.	Bedre parkeringsforhold ved utvidelse av parkeringsplass Tømmervik Kirke				
4.	Andre tiltak i tabellen				
5.	Generell opprusting av kommunale veger prioriteres i de årlige budsjetter				
	Avkjøring ved Myre Elektro Fv.84	550.000	SVV /SK		
	Generell standardheving av Lyshaugveien	1.600.000	SK		
	Rekkverk kommunal veg Solmoen. Vegen er bratt og svingete.	150.000	SK		
	Solmoen, 150 meter reasfaltering	250000			
	Fortau langs FY 86 fra kryss Sykehjemsveien til X - Fv 84 / 86	900.000	SVV /SK		
	Bedre parkeringsforhold ved Sk0elv kapell	800.000	SK		
	Rabbåsveien X FY 86 - grendehuset, reasfaltering	1.700.000			
	Nordliveien - autovern og busslomme X - Leirbogveien	350.000	SK	Autovern delvis
utfart	
	Nordliveien - gang-/sykkelveg og utv. bredde.	2500.000	SK		
	Bakkejordveien. Fresing og reasfaltering deler av vegen.	300.000	SK		
	Dalveien , Grøfting, kanting og oppgrusing.	300.000	SK		
	Gumpedalveien, kantskjæring, kanting og oppgrusing.	900.000	SK		
	Lyshaugveien, øvre del. Oppgrusing og
grøfting	350.000	SK		
	Lyshaugveien, nedre del. Grøfting,
reasfaltering, fresing	2.300000	SK		
	Skarveien, oppgrusing	60.000	SK		
	Bonhaugveien, fresing og reasfaltering ca. 600 meter.	l.000.000	SK		
	Toppen øvre, fresing, asfaltering 200 m	260.000	SK		
	Sjømannsveien, fresing, asfaltering	400.000	SK		
	Fredlund, inkl parkeringsplass	100.000	SK		
	Kapellveien, reasfaltering 200m	290.000	SK		
	Kapellveien - p.plass	250.000	SK		
	Storleirveien, rep og ny stikkrenne	70.000	SK		
	 Øvre Myrset- oppretting og reasfaltering	250.000	SK		
	Øvermoveien, inkl kontroll av brue	540.000	SK		
	 Øvermoen - X FY 86, 1900 meter, oppgrusing	380.000	SK		
	Storliveien, grus	540.000	SK		

Tiltaksansvarlig: SØRREISA KOMMUNE - NYE KOMMUNALE PLANER/PROSJEKTER - TILTAK M/ EVT. TILSKOTT

Prioriering vedtas som i handlingsplanen. 

Prior	Planer/ prosjekter	Kostnad *	Ansvar	Status	
1.	Ny sentrumsskole i Sørreisa. Plan ID - 19252015002. Arbeidsfase-fastsatt planprogram til detaljreguleringsplan (arkivsak: 16/1016)..	Uavklart	SVV/SK	Planleggings-
arbeid	
2.	SENTRUM
Det er avklart på politisk nivå at arbeid med planlegging for sentrumsplan skal igangsettes. Sentrumsplanen skal blant annet «rydde opp» i flere tidligere planer og legge til rette til trygge fysiske veg/gangveg løsninger. De fysiske tiltakene som er naturlig å kvalifisere som sentrale skal belyses her:
- Utvidelse av veg og vegkryss fra bussholdeplass i sentrum forbi skolebygg og til FV 86
- Bussoppstillingsplasser ved skolen	

400.000	SVV/SK		
3.	Hemmingsgjordlia boligfelt. Boligfelt på 45 tomter som skal utarbeides etter vedtatt reg.plan i kommunal regi. Bussholdeplass, tilknyttet boligfelt og alt teknisk infrastruktur, herunder atkomstveger utarbeides i kommunal regi. (kommunestyrets vedtak av 31.03.17 i
sak 19/17)	Uavklart	SK	Arbeid med kostnadsbereg ning pågår.	

* Kostnad er ikke angitt hvor planforslag eller beregningsgrunnlag mangler.
Prioriteringene er satt ut fra faktorene: kostnad / finansiering / effekt / tid. Tiltak som er påbegynt, er tatt ut av lista.
Kostnader er eks.mva og er ikke kvalitetssikret.

11.2 - HANDLINGSPLAN FOR HOLDNINGSSKAPENDE TILTAK
Barn 0 - 6 år / Barnehage

		Kostnad	Ansvar	Prioritet	
	Trafikksikkerhet som tema i barnehagen ved oppstart om høsten	0	Komm.		
	Politiet besøker barnehagene 1 gang pr. år	0	Komm./ Politi		
	Mindre "trafikkopplegg" i barnehagen med
jevne mellomrom hele året - refleks, kryssing av veg og lignende.		Komm./ Politi		
	Terna om trafikksikkerhet tas opp med små- barnsforeldre av helsestasjonen.
Brosjyrer deles ut.		Komm.		

Småskoletrinnet ( 1. - 4. klasse)

		Kostnad	Ansvar	Prioritet	
A	Trafikksikkerhet på skolen - tas også opp på foreldremøte om høsten		Kommun en		
B	Politiet, busstransportørene og skolen gir opplæring hver høst
-	ferdsel i trafikken
-	buss til skolen - busstopp og kryssing
-	av veg
-	refleks
-	sikring av barn i bil
-	ferdsel i stor trafikk		Politi/ Busstransportørene/ Komm.		
C	Praktisk trening i å ta buss til og fra skolen.
Adferd på buss, busstopp og ved kryssing av veg.		Busstransportørende/ sjåfør		
D	Sikkerhet på skoleveien fokuseres av helsestasjonen for 1. klassinger.
Terna:
•	Buss - venting på buss.
•	Kryssing av veg.
•	Refleksbruk.		Helsesta- sjon		
E	Ferdsel i trafikkerte omrader og bruk av fotgjengerfelt for 2. klasse.		Skolen		
F	Trafikksikkerhet, enkel skiltopplæring for 3 -4 klasse.		Skolen		

Mellomtrinnet ( 5. - 7. klasse)

		Kostnad	Ansvar	Prioritet	
A	... - .........
Opplæring og sikkerhet ved bruk av
Sykkel. Både teoretisk og praktisk opplæring. Kontroll av sykkelutstyr og Sikkerhetsutstyr (hjelm) fokuseres.
Adferd i trafikken med sykkel vektlegges.	·•F"'"'···-··	Skolen		
B	Rett etter skolestart arrangeres sykkel-
prøve/sykkelkontroll med 5. klasse.		Politi		

Ungdomstrinnet ( 8-10 KLASSE)

		Kostnad	Ansvar	Prioritet	
A	Forebyggende og holdningsskapende Arbeid. Kampanjer		Skolen		
B	Lensmannskontoret gjennomfører politiets generelle opplegg for ungdomstrinnet		Skolen/ Politiet		
C	Mopedopplæring fra fylte 15 år.
Det forsøkes opprettet et samarbeid mellom
trafikkskolene og skolen.		Skolen		
D	Valgfag trafikk				

Tiltak som Trygg Trafikk vii ha hovedansvaret for:

Tiltak	Mal / Hensikt	Ansvar	Samarb.partnere	Frist	Kommentarer	
Skolenes telling	Fokusere på personlig vemeutstyr og
0ke broken	Trygg Trafikk	Skolene Samferdselsutv. Som ts-utvalg	Mai; årlig	Premier og resultathefte finansieres av Samferdselsutvalget som
trafikksikkerhetsutvalg	
Refleks til 5.klassingene	Øke refleksbruken	Trygg Trafikk	Skolene
Samferdselsutv. Som ts-utvalg	Sept./ oktober	Finansieres av
Samferdselsutvalget som trafikksikkerhetsutvalg	
Ikke tøft å være død	Fokusere på konsekvenser av handlinger i trafikken	Trygg Trafikk	Politiet Skolene
Samferdselsutv. som ts-utvalg	Årlig	Tiltak for 10.klassingene møte med en politimann og en trafikkskadd.
Finansieres av Trygg Trafikk og Samferdselsutvalget som trafikksikkerhetsutvalg	

Voksne 70 +

		Kostnad	Ansvar	Prioritet	
A	Forebyggende og holdningsskapende opplysningsvirksomhet. Trafikksikkerhet og eldre settes på
dagsorden i Ka Skjer
..
minimum en gang
årlig. Temaer kan være refleks, bilfører 65+ med mer.		rådmannen		

Vedlegg l;
Bakgrunnsmateriale - holdningsskapende tiltak (resultat fra 1. planperiode, utarbeidet i arbeidsgruppene)

BARN 0-6AR/BARNEHAGE
TILTAK:
Trafikksikkerhet som del av målsetting/handlingsplan i barnehage/helsestasjon
BESKRIVELSE:
Barnehagen:
Ved oppstart om høsten (på første foreldremøte) skal trafikksikkerhet tas opp som tema. Viktigheten av refleksbruk i mørketida, sikkerhet for barn i bil, foreldrenes holdninger til trafikksikkerhet etc. må poengteres. Bamehagen er pålagt å sikre barn i bil.

Det må legges opp til små «trafikkopplegg» med jevne mellomrom i løpet av året der tema som f.eks. bruk av refleks, adferd i trafikken, kryssing av vei o.l. er vektlagt.
Det må også være et eget opplegg for seksåringene i forbindelse med skolestart.

Politiet:
Besøk i barnehagen fra politiet en gang pr. år for kort trafikkopplæring, er et godt forebyggende tiltak allerede fra barnehagealder.

Politi, COMINOR og skolen:
I løpet av de første skoledagene på høsten skal det være en fast ordning der politiet og bussjåførene, i samarbeid med skolen, arrangerer et informasjonsmøte for foreldre og barn (6- åringer), der trafikksikkerhet på skoleveien er hovedtema.
Her gis opplæring i:
•	Hva man må ta hensyn til når man ferdes i trafikken
•	Hva man må ta hensyn til når man tar buss til skolen, bruk av busstopp, kryssing av vei etter bussing og i andre situasjoner, atferd påbussen o.l.
•	Hva er viktig a tenke på når det er stor trafikk på skoleområdet morgen og ettermiddag
•	Sikring av barn i bil
•	Bruk av refleks

Helsestasion:
Helsestasjonen skal! kontinuerlig jobbe med å gi informasjon om trafikksikkerhet til småbarnsforeldre.
Det deles ut brosjyrer med jevne mellomrom, der ulike tema rundt trafikksikkerhet tas opp. Brosjyrene inneholder informasjon om:
•	Bilbarnestoler/nett
•	Sikring av barn i bil
•	Kryssing av vei med barnevogn
•	Barn som sitter bakpå sykkel og sikkerhetsutstyr til dette. I forbindelse med bruk av vanlig sykkel, er det også ønskelig at helsestasjonen informerer om foreldrenes erstatningsansvar når barn fra 7 år skader andres materiell.

Helsestasjonen skal kontinuerlig arbeide med informasjon, allerede i førskolealder, om hvilke hensyn som er viktige å ta i forhold til å gå eller kjøre buss til skolen.

BARN I SKOLEALDER SMÅSKOLETRINNET (1. - 4. KLASSE) TILTAK:
Trafikksikkerhet som fag i grunnskolen BESKRIVELSE:

1.	KLASSE:
Skolen:
Allerede fra skolestart om høsten skal trafikksikkerhet stå på timeplanen. Her bør det ses på farer på skoleveien, bruk av gang- og sykkelvei, kryssing av vei og bruk av refleks.
Forskjeller på sommer og vintervei i forhold til trafikkbilde og sikkerhet i forbindelse med sykling, bruk av spark, akebrett osv. må også være et emne som tas opp. Det er også viktig å fokusere på trafikksikkerhet overfor foreldrene på foreldremøte om høsten.

TIRB:
Bussjåførene skal på høsten ha praktisk trening i å ta buss med de ungene som begynner på skolen. Sjåførene gir opplæring i atferd på bussen, atferd på buss-stopp, kryssing av vei o.l.

Helsestasjonen:
Helsestasjonen skal også fokusere på sikkerhet ved skoleveien i l .klasse. Ha samtaler med elevene om hva som er viktig å huske på i forbindelse med skoleveien, bussing o.l.

2.	KLASSE:
Skolen:
Elevene skal lære hvordan en skal gå i trafikkerte områder og hvordan man skal bruke fotgjengerovergang
Trafikksikkerhet i forbindelse med bussing til / fra skolen gjentas.

3.	OG 4. KLASSE Skolen:
Skolen skal videre fokusere på trafikksikkerhet, og har i tillegg enkel skiltopplæring med elevene. Viktige fare-, forbuds- og påbudsskilt. står i fokus.

Helsestasjonen:
Følger opp med repetisjon om sikkerhet på skoleveien for elevene.

MELLOMTRINNET (5. - 7. KLASSE)

Skolen:
På mellomtrinnet skal! opplæring og sikkerhet ved bruk av sykkel stå i fokus. Dette starter allerede i 5. klasse. Her brukes det ofte både teoretisk og praktisk opplæring.
Kontroll av sykkelutstyr og sikkerhetsutstyr (f.eks. sykkelhjelm) skal være en del av opplæringa.
Atferd i trafikken med sykkel vektlegges.

Politiet:
Lensmannskontoret deltar i denne prosessen. Opplæring fra lensmannskontoret både i forhold til atferd i trafikken og kontroll av sykkel og sikkerhetsutstyr, er en viktig del av det forebyggende arbeid rundt trafikksikkerhet.

UNGDOMSTRINNET (8. - 10. KLASSE)

Skolen og politiet:
Her er det viktig at både skolen og lensmannskontoret driver forebyggende og holdningsskapende arbeid. Elvene oppfordres til å ta sikkerheten på alvor, både i forhold til egen atferd og andres atferd, f.eks. eldre kamerater med bil.
Det er laget ulike kampanjer i forbindelse med dette. Et eksempel er et opplegg som heter
«Det er ikke tøft å være død».

Trafikkskolene:
Mopedopplæring (tidligst fra fylte 15 år) står sentralt for denne aldersgruppa. Her bør det opprettes et samarbeid med trafikkskolene både når det gjelder teori og praksis.

Vedlegg 2;
Liste for oversendelse til høring

Fylkesmannen i Troms 
Troms Fylkeskommune
Statens vegvesen, region nord.

Barnas representant i Sørreisa kommune

Sørreisa sentralskole
Skøelv skole
Gottesjord skole
Brekka barnehage
Ferdinand barnehage
Gjerdsletta barnehage
Fredlund barnehage 
Bjørkli barnehage 

Lag og foreninger i Sørreisa kommune

Vedlegg l;
Bakgrunnsmateriale - fysiske tiltak (settes inn etter høring)

1.	Lys
2.	Speil
3.	Skilting
4.	Bruer
5.	Møteplasser
6.	Vikeplikt
7.	Parkering
8.	På/avstigning ved Sentralskolen
9.	Busslomme
10.	Skoleskyss
11.	Vedlikehold
12.	Gang/sykkelsti
13.	Veit
14.	Fartsgrenser

22